In the topic of this article, it is the early modern intellectual history; it will be offered at first an overview of the approaches of the parallelism between the researches of words, pictures, and gestures, based on the author's personal experiences as a researcher of this epoch. The first examples will be several loci of English classics, John Milton, and John Locke; then it will be mentioned the significance of the methodology of the “Iconic Turn,” with the concept of “pictorial (speech) act”, and with the history of religious art. At the end of this overview it will be mentioned briefly the methodological contribution of the Cambridge school of intellectual history, and that of the Geschichtliche Grundbegriffe of Reinhart Koselleck. Second part of this article will offer a historical example from the early modern age. The first one is an analysis of several details of Thomas Hobbes’ ambivalent relationship with the antique tradition of rhetoric, and their consequences for the visual sphere. Šio straipsnio tema – moderniųjų laikų pradžios intelektualinė istorija. Pirmoje jo dalyje pateikiama tarp mokslinių tyrinėjimų, skirtų žodžiams, vaizdams ir gestams, susiklostančių paralelių traktavimo bendroji samprata. Vienoks ar kitoks jų traktavimas priklauso nuo autoriaus, kaip toje epochoje gyvenančio tyrėjo, asmeninių patirčių. Pirmieji pavyzdžiai – tai keletas anglų klasikų, tokių kaip Johnas Miltonas ir Johnas Locke'as. Paskui pabrėžiama „vaizdinio posūkio“ metodologijos „vaizdavimo (kalbėjimo) akto“ koncepto, religinio meno istorijos svarba. Galiausiai trumpai paminimas Kembridžo mokyklos indėlis į intelektualinę istoriją ir Reinharto Kosellecko Geschichtliche Grundbegriffe. Antroje straipsnio dalyje pateikiamas istorinis pavyzdys iš ankstyvosios moderniosios epochos. Pirmiausia imamasi Thomaso Hobbeso ambivalentiško santykio su antikine retorikos tradicija keleto detalių analizės, o paskui aptariama šio santykio įtaka vizualumo sričiai.