This article presents a brief overview and comparison of the imperfective and perfective aspect in Estonian and Latvian. The main means of expressing the perfective and imperfective aspect in Estonian are the case opposition of the direct object (the nominative/genitive or the partitive), the use of verb particles, and the general context. In Latvian, the opposition of the perfective and imperfective aspect is mainly expressed by existence or absence of verb prefixes, adverbs, and also the context. In Latvian, verb prefixes, besides perfectivity, may also add or modify the lexical meaning of the verb. We compare how the perfective and imperfective aspect are expressed in both languages in the case of transitive verbs, based on the correspondences found in a text corpus of literary works and their translations.KokkuvĂ”te. Ilze TÄlberga, Aive Mandel: Imperfektiivsest ja perfektiivsest aspektist eesti ja lĂ€ti keeles. Artiklis uuritakse imperfektiivse ja perfektiivse aspekti vastandust vĂ”rdlevalt eesti ja lĂ€ti keeles. Selleks kasutatavad nĂ€ited pĂ€rinevad eesti ja lĂ€ti ilukirjandusteostest ning nende vastastikustest tĂ”lgetest. KĂ€esolevas analĂŒĂŒsis on keskendutud transitiivsetele verbidele, mis nĂ”uavad objekti. Edaspidises uurimistöös loodetakse vĂ”tta vaatluse alla ka intransitiivsed verbid. Eesti keeles on keskseks perfektiivsuse markeerimise vahendiks objektikÀÀne. Perfektiivsust vĂ€ljendab totaalobjekt (ainsuse vĂ”i mitmuse nominatiiv, ainsuse genitiiv). LĂ€ti keeles vĂ€ljendatakse perfektiivsust esmajoones verbiprefiksite abil, mida on kokku 11 ning mis kĂ”ik vĂ”ivad (aga ei pruugi) lisaks perfektiivsusele anda verbile ka mĂ”ne muu (ruumilise, kvantitatiivse vĂ”i kvalitatiivse) lisatĂ€henduse. KĂ”rvutasime nĂ€itematerjali abil esmalt neid olukordi, kus eesti tĂ€isobjekti vasteks on lĂ€ti keelde tĂ”lkimisel prefiksverb, ning vaatlesime sama olukorda ka vastupidisel tĂ”lkesuunal. IlukirjandusnĂ€idete pĂ”hjal tuleb neist nĂ€idetest lisaks perfektiivsuse vastavusele hĂ€sti vĂ€lja ka lĂ€ti prefiksi lisatĂ€hendus. Teiseks toimivad eesti keeles perfektiivsuse vĂ€ljendamise vahendina ka verbipartiklid (nt Ă€ra), mis vĂ”ivad kas aidata totaalobjektis juba kajastuvat perfektiivsust kinnitada vĂ”i on teatud juhtudel ka obligatoorsed. See mehhanism aitab kompenseerida eesti keeles ajalooliste muutuste tĂ”ttu vĂ€hem eristuvaks muutunud objektikÀÀnete ebaselgust vĂ”rreldes nt soome keelega, kus eesti keelest sagedamini piisab perfektiivsuse vĂ€ljendamiseks pelgalt objektikÀÀndest. TĂ”lkekĂ”rvutuste pĂ”hjal jĂ€reldub, et eesti verbipartiklit saab lĂ€ti keeles vĂ€ljendada verbiprefiksiga, milles vĂ”ib avalduda lisaks perfektiivsusele ka lisatĂ€hendus (aiz- â âkinniâ). LisatĂ€hendus vĂ”ib ka puududa (iz-mazgÄt â âĂ€ra pesemaâ), viimasel juhul vĂ€ljendatakse nii partikli kui ka prefiksiga vaid perfektiivsust. Eesti verbipartiklit vĂ”idakse aga lĂ€ti keeles vĂ€ljendada ka prefiksverbiga, millele lisandub samatĂ€henduslik adverb. Kuna sellist adverbikasutust ei peeta lĂ€ti keeles aspekti osaks, sest perfektiivsus vĂ€ljendub juba prefiksis, siis vĂ”ib neid tĂ”lgendada ruumilist suunda rĂ”hutavatena. MĂ”lemal tĂ”lkesuunal on nĂ€ha, et kui prefiksverb on juba olemas, siis sellele lĂ€ti keeles lisatud adverb eestikeelset vastet ei mĂ”juta â eesti keeles esineb siis samasugune vaste, nagu oleks adverbita prefiksverbi puhul, kuna ka prefiksverbis on sama ruumilisus juba esindatud. MĂ”lemad keeled kasutavad siis sel juhul paralleelselt adverbe.Imperfektiivsust saab eesti keeles vĂ€ljendada osaobjektiga (partitiiv), mis aga vĂ”ib sĂ”ltuvalt kontekstist kanda ka perfektiivset tĂ€hendust. LĂ€ti keeles on imperfektiivse tĂ”lgendusega osaobjekti vasteks prefiksita verb, mis ilmneb mĂ”lemal keelesuunal ka tĂ”lkematerjalis. Lisaks on lĂ€ti keeles vĂ”imalik imperfektiivsust vĂ€ljendada konstruktsiooniga prefiksita verb + adverb, milles esinev adverb on prefiksiga samatĂ€henduslik. Nii on konstruktsioonis perfektiivsust vĂ€ljendav prefiks asendatud samasisulise adverbiga, saavutades imperfektiivse tĂ€henduse. Ka selle konstruktsiooni puhul vĂ”ib nĂ€ha tĂ”lkenĂ€idetes eesti vastena osaobjekti partitiivis, mille tĂ”lkevastena vĂ”ib omakorda eesti-lĂ€ti tĂ”lkesuunal leida osaobjekti. LĂ€ti keele imperfektiivsete (prefiksita verb) lausenĂ€idete vastena vĂ”ib mĂ”nel harval juhul leida eesti keeles ka progressiivtarindi.KĂ€esolev uurimus tĂ”i perfektiivsuse ja imperfektiivsuse vĂ€ljendamisel eesti ja lĂ€ti keeles vĂ€lja rea omavahelisi paralleele, erinevusi ja ka sarnasusi. Artikkel on mĂ”eldud esmase sissejuhatusena vĂ€ga laia teemasse, mille kĂ€sitlemisel oleks edaspidi tarvilik nii mĂ€rksa avaram vaatepunkt (nt kaasata intransitiivsed verbid ja laiendada aspekti kĂ€sitlust) kui ka pĂ”hjalikum ja mitmekĂŒlgsem uurimismaterjal.MĂ€rksĂ”nad: aspekt; imperfektiivsus; perfektiivsus; verbid; prefiksverbid; adverbid; lĂ€ti keel; eesti keel