Bulgarian Abstract: Въпреки голямата им теоретическа и практическа значимост, в страната липсват задълбочени анализи за състоянието и развитието на дигитализацията в селското стопанство и селските райони на България. Целта на статията е да анализира състоянието и развитието на дигитализацията в страната и в аграрната сфера в България, открои основните тенденции в тази област, направи сравнение с останалите страни на ЕС, идентифицира основните проблеми, и направи изводи за усъвършенстване на политиките през следващия програмен период. Анализът установи, че в последните години има значително подобряване на достъпа на българските домакинства до интернет, като се увеличава се значително и броят на лицата, използващи интернет с цел взаимодействие с обществени институции и за покупка на стоки и услуги. Страната обаче, значително изостава от останалите членки на ЕС по отношение на навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото като се нарежда на едно от последните места в ЕС по интегрален Индекс на навлизане на цифровите технологии в икономиката и обществото. Съществува голяма вариация в степента на дигитализация в различните подотрасли на селското стопанство, стопанствата от различен юридически тип и размери, и в различните райони на страната. Мнозинството от земеделските стопани в страната не са запознати със същността на цифровото земеделие, като едва 14% използват съвременни цифрови технологии. Основните пречки и рискове при въвеждане на цифровите технологии са квалификацията на служителите, размера на инвестициите, неясните икономически ползи, и сигурността на данните. Основните областите, в които са необходими действия от страна на държавната администрация са: подкрепа на мерки за допълнителна квалификация на служителите, данъчни стимули при планиране на мерки и цифровизиране на дейността, насърчаване на млади специалисти, въвеждане на международно признати процеси за стандартизация и сертифициране, адаптиране на законодателството в областта на защита на данните, и подсигуряване на високонадеждни и високоскоростни мрежи. English Abstract: Despite its big theoretical and practical importance in Bulgaria there are no comprehensive analysis of the state and evolution of digitalisation in agriculture and rural areas. The goal of this study is to analyse the state and development of digitalization in the country and in agrarian sphere in Bulgaria, revile major trends in that area, compare the situation with other EU countries, identify main problems, and make recommendation for improving policies in the next programing period. Analysis has found out that in recent years there is considerable improvement of the access of Bulgarian households to internet as well as a significant increase in the persons using internet for relations with public institutions and trading goods and services. Nevertheless, Bulgaria is quite behind from other EU members in regards to introduction of digital technologies in the economy and society taking one of the last places in EU in terms of Integral Index for Introduction of Digital Technologies in the Economy and Society – DESI. There is a great variation on the extent of digitalisation in different subsectors of agriculture, farms of different juridical type and size, and different regions of the country. Most agricultural holdings are not aware with the content of digital agriculture as 14% apply modern digital technologies. Major obstacles for introduction of digital technologies are qualification of employees, amount of required investment, unclear economic benefits, and data security. Main areas where state administration actions are required are: support of measures for supplementary training of labour, tax preferences in planning of actions and digitalisation of activity, stimulation of young specialists, introduction of internationally recognized processes of standardisation and certification, adaptation of legislation in the area of data protection, and securing reliable and high speed networks.