Проаналізовано динаміку структури територій малих міст Київщини та визначено екозбалансованість територій шляхом порівняльного аналізу міст за вартістю відновлення їх екосистем. Вартість екостабілізувальних біотопів на 1 га міської площі розраховано для попереднього стану кожного міста і на 20-річну перспективу. Виявлено, що зростання площі відбувалося у 72 % малих міст із розширюванням їх забудови. Найвищим рівнем забудови характеризуються міста Вишневе, Переяслав-Хмельницький, Васильків, Фастів, а найменшим – Кагарлик і Яготин. Значна частка в загальній площі міських біотопів належить присадибним садам, питома вага яких змінюється в межах від 4 до 30 %. Орні землі представлені вкрай нерівномірно і в деяких містах відсутні, хоча їхня частка в окремих містах сягала 80 %, а в перспективних планах – 50 %. Ліси відсутні на території третини дослідних міст. Площа водних поверхонь найістотніше позначається на вартості біотопів, характеризується нерівномірним розподілом і її частка сягає 30 %. Здебільшого присадибні сади займають найбільшу питому вагу в загальній вартості міських біотопів. В окремих випадках їм належить до 85 % вартості. Найбільший відсоток лісів у загальній вартості відзначено для міст Ржищів, Вишгород, Ірпінь, а водойм – для міст Яготина, Тетієва, Миронівки, Богуслава, Кагарлика. Ці показники важливо враховувати у перспективних планах розвитку міст, де для обґрунтування нормативної площі зелених просторів потрібно брати не тільки рекреаційні норми зелених насаджень загального користування, а сукупність екосистемних послуг багатофункціональних зелених територій, які гарантуватимуть екозбалансований розвиток територій.