Abstract
The paper analyzes different sources of anthroponyms in the original and final texts of P. Kulish’s novel “Chorna Rada: Khronika 1663 Roku” (“The Black Council: A Chronicle of the Year 1663”). Three types of sources have been identified: the historical prototypes, names and surnames of Kulish’s friends, and archival (documentary) records. In addition, numerous notes in the early editions of the Russian novel contain references to the works of various people (M. Markevych, D. Bantysh-Kamenskyi, V. Kokhovskyi, etc.). The last group of anthroponyms stands outside of the plot, and the paper does not focus on it. The historical and autobiographical sources of anthroponyms are generally known. Among the first are prototypes of two hetmans — Yakym Somko and Ivan Briukhovetskyi, military secretary M. Vukhaievych, regimental osaul M. Hvyntovka. The second group comprises the occasional characters Hordii Kostomara (a historian M. Kostomarov), Ivan Yusko (a teacher I. Yuskevych-Kraskovskyi), Hulak (M. Hulak, the founder of The Brotherhood of Saints Cyril and Methodius), Bilozerets (Kulish’s brother-in-law V. Bilozerskyi), Petro Serdiuk (Kulish’s close friend Petro Serdiukov), Oleksa Senchylo (teacher Oleksa Senchylo-Stefanovskyi). In the novel, Kulish drew the love line as a projection of his relationship with Oleksandra Bilozerska and her mother Motrona. The characters of Petro Shramenko, Lesia Cherevanivna and her mother Melaniia have an autobiographical basis. Accordingly, Lesia’s name was also taken from real life. The third group of sources supplying the anthroponyms is archival records. The paper analуzes Kulish’s extracts from the roster of Cossack regiments of the Hetmanate (1741). This source wasn’t used previously. It contains the anthroponyms Vasyl Nevolnyk (‘Slave’), Puhach, Petro Serdiuk, Taranukha, Chepurnyi, Cherevan, Tur, Shramko and Shramchenko, Shkoda, which the author used in various editions of the novel.
Highlights
Дешифрування тексту роману Пантелеймона Куліша «Чорна рада» на рівні джерел, що їх письменник використав, пишучи твір, — проблема, яка повсякчас привертала увагу дослідників
Опис некрополя в «Чорній раді»: Питання про джерела // Слово і Час
Summary
Дешифрування тексту роману Пантелеймона Куліша «Чорна рада» на рівні джерел, що їх письменник використав, пишучи твір, — проблема, яка повсякчас привертала увагу дослідників. Наскільки правдоподібно в романі зображено період «чорної ради» — це питання цікавило і перших критиків роману — Миколу Костомарова та, особливо, Михайла Максимовича [12, 17—20]. Значною мірою автор сам спонукав дослідників з’ясовувати історичні, а також фольклорні джерела твору.
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have