Abstract
Modern receptive poetics encourages the study of verbalized end-to-end motives of Lesia Ukrainka’s work. Embodied in various linguistic forms – lexical-semantic, phrase-forming, syntactic-rhythmic and intonation, Lesia Ukrainka’s poetic texts testify to the change of the traditional dictionary of Ukrainian poetry, filling it with new associative connections, consistent with the needs of a particular historical era. Emphasis is placed on the connection of the word with music, not only formal, but also concretized in rhythms, syntactic and intonational variation of verse lines. The considered textual variants of the sonnet “Fantasy” convince in dynamism, originality of figurative-associative linguistic thinking of the poetess. The dynamics is traced in the textual representation of concepts фантазія, мрія, сон життя, in the symbolic meaning of the token камінь and вогонь, камінь and байдужість. Emphasis is placed on various forms of contrast expression – from antonyms, oxymorons, to opposing sentences-judgments. They are representatives of the logical and sensual content of Lesya Ukrainka’s poetic texts. On the example of evaluative significant words to the concept-token WORD as an instrument of poetic creativity, a conclusion about the antithetical thinking of the poetess is made. The dynamic perception of semantics is fixed вогонь, жар, пожежа, associated with a negative assessment of the destructive element, but in the poetic contexts of the author, these symbols are positively assessed as the ability to be a stimulus to creative inspiration, inflammatory, caring soul of the creator. Poetic phraseology to denote the concept of “indifference”, which acquires the meaning of linguistic and aesthetic sign in the Ukrainian language culture, is recorded.
Highlights
Ключові слова: Леся Українка, поезія, вербалізація творчості, символ СЛОВО, мовний контраст, взаємодія думки і почуття, мовно-естетичний знак
Саме ім’я Українка означало свідомий вибір поетеси: ним вона заявляла про свою належність до української нації, нерозривний зв’язок з основою духовного життя народу – мовою
Синонімізовані в багатьох поетичних контекстах слова фантазія, мрія, сон з погляду лінгвопрагматики мають позитивну оцінку, пов’язану з творчим натхненням митця, проте в наведеному вище висловлюванні Собі я бажаю не сну, а життя лексична номінація сон набуває негативно оцінного значення, оскільки асоціюється із заснулим, «неживим» розумом (Як розбудити розум, що заснув?)
Summary
Ключові слова: Леся Українка, поезія, вербалізація творчості, символ СЛОВО, мовний контраст, взаємодія думки і почуття, мовно-естетичний знак. Словник Лесі Українки – це вже не типовий словник поетівромантиків, який був заряджений фольклорними мотивами), а словник, у якому віддзеркалилися мрії – ословлені думки й почуття освічених українців про зміни тогочасного суспільства.
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.