Abstract
Досліджено вплив синтетичних стимуляторів росту рослин на ріст, розвиток і продуктивність культури картоплі. Застосування гіберелової кислоти, 1-нафтилоцтової кислоти та 6-бензиламінопурину – високоефективний засіб регуляції морфогенезу та продуктивності картоплі. Лінійні розміри рослин картоплі та маси сухої та сирої речовини цілої рослини збільшувалися лише за умов застосування гіберелової кислоти. Інші регулятори росту показників достовірно не змінювали. За дії гіберелової кислоти та 6-бензиламінопурину збільшувалася кількість листків на рослині, маса сирої та сухої речовини листя, що є однією з основних передумов посилення фотосинтетичної активності рослини. Усі три стимулятори росту збільшували площу листкової поверхні. Гіберелова та 1-нафтилоцтова кислоти зумовлювали потовщення хлоренхіми та зростання об’єму клітин стовпчастої паренхіми. Наслідком збільшення площі листя та розростання мезофілу стало підвищення листкового індексу та питомої поверхневої щільності листків. Зміни фітометричних і мезоструктурних показників листків та збільшення вмісту суми хлорофілів за дії регуляторів росту сприяли посиленню фотосинтетичної активності листкового апарату, наслідком чого було підвищення показника чистої продуктивності фотосинтезу та зростання урожайності культури. Найефективнішим було застосування гіберелової кислоти та 6-бензиламінопурину.
Highlights
Досліджено вплив синтетичних стимуляторів росту рослин на ріст, розвиток і продуктивність культури картоплі
It is established that the use of gibberellic acid, 1-naphthylacetic acid and 6-benzylaminopurine is highly effective means for regulating morphogenesis and productivity of potato
It is found that the linear dimensions of potato and weight of rаw and dry matter of the whole plant increase only upon applying gibberellic acid
Summary
Польові дрібноділянкові досліди закладали на землях СФГ «Бержан П.Г.», с. Рослини обробляли вранці за допомогою ранцевого оприскувача ОП-2 до повного змочування листків 0,005% розчином гіберелової кислоти (ГК3), 0,005% розчином 1-нафтилоцтової кислоти (1-НОК) і 0,005% розчином 6-бензиламінопурину (6-БАП) у фазу бутонізації 14.06.2013 та 17.06.2014 р. Фітометричні показники (висоту рослин, масу сухої та сирої речовини рослини та листя, площу листків) визначали на 20 рослинах (Bala et al, 2013). Для мезоструктурного аналізу відбирали листки середнього ярусу, анатомічні показники стебла визначали також у середній його частині (Bala et al, 2013). Визначення вмісту хлорофілів проводили у свіжому матеріалі спектрофотометричним методом на спектрофотометрі СФ-18 (Bala et al, 2013). Протягом вегетації визначали чисту продуктивність фотосинтезу, листковий індекс як площу всіх листків на одиницю поверхні ґрунту (Bala et al, 2013). У таблиці та на рисунку наведено середньоарифметичні значення та їх стандартні похибки
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have