Abstract

 
 
 The article analyzes the first public discussions of the last decade of the 20th century about mass murders of Polish population in Volhynia in 1943. The author explores the emergence of the topic of “Volhynia” in the public space and Polish-Ukrainian historical debates about these mass murders in the 1990s. The research is based on the published sources and interviews with the participants in the Polish-Ukrainian dialog. The article focuses on the first mentions of the Volhynian events in the post-communist period, on the way this issue was discussed at seminars of Polish and Ukrainian historians, and in the leading Polish newspapers “Gazeta Wyborcza” and “Rzeczpospolita”. Particular attention is paid to the discussion about the mass murders in the “Gazeta Wyborcza” in 1995. The Volhynian issue appeared in the public space after almost fifty years of silence initiated from the Polish “kres” and veteran circles which represented the victims of the mass murders. This topic was arousing interest gradually. It did not immediately take a lead- ing place in Polish-Ukrainian historical debates. In the 1990s, the discussion about “Volhynia” took place primarily between historians and within the groups to which this topic was important. There was only one discussion about the Volhynian events in the press, namely in the “Gazeta Wyborcza”. This newspaper, which appeared as an organ of Solidarity, pays attention especially to the relationship between Poland and its neighbours, particularly Ukraine. In the Ukrainian central media, the Volhynian issue remained completely without attention. Although the debates about “Volhynia” were not actively conducted in the 1990s, certain tendencies were established during this period, which remained characteristic in the following years. In Poland, these events were perceived as one of the most traumatic episodes of the national history, so it was the Polish side who initiated the discussions about this topic. The Ukrainian side was forced to respond to these initiatives.
 
 
Highlights
Волинські події 1943 р., які в останні двадцять років спричинили чи не найбільший конфлікт пам’ятей у польсько-українських відносинах, у 1990-х рр. були ще невідомі широкому загалу в обох суспільствах
Оцінки українськими істориками ролі ОУН і Української повстанської армії (УПА) в конфлікті на Волині були різними: від намагання перекласти відповідальність за вбивства цивільного населення на інші військові формування та пояснення випадків знищення польських сіл відділами УПА виключно як вимушених дій у відповідь на дії польського підпілля чи радянських партизан (Володимир Сергійчук, Володимир Ханас) до визнання спланованості антипольської акції керівництвом УПА (Ігор Ільюшин, Станіслав Кульчицький), одначе всі вони вважали, що причиною конфлікту була не ідеологія ОУН (Б), а воєнні обставини чи зумовлена ними політика цієї організації[28]
Не були активними, різні інтерпретації цих подій, які усталилися в Польщі та Україні в цей період, залишалися характерними і в наступні роки
Summary
Волинські події 1943 р., які в останні двадцять років спричинили чи не найбільший конфлікт пам’ятей у польсько-українських відносинах, у 1990-х рр. були ще невідомі широкому загалу в обох суспільствах. Метою цієї статті є проаналізувати виникнення теми «Волині» в публічному просторі та перші дискусії про ці події, які велися між істориками, а також на шпальтах польських провідних газет, зокрема «Gazety Wyborczej». Водночас у Західній Україні, зокрема в Галичині, була своя пам’ять про утиски поляками українців та українські жертви конфлікту під час Другої світової війни[14].
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have