Abstract
Hallakoeasemalla suoritettiin hallantorjuntakokeita rikkitrioksidi-, vesihöyry- ja näiden molempien yhdessä muodostamalla sumulla. Lisäksi tutkittiin näiden ja luonnon sumun vaikutusta tehoisaan ulossäteilyyn. Pelsonsuon laajoilla viljelyksillä ei sumutusmenetelmillä saatu muodostumaan lämpötilaeroja sumutetun ja sumuttamattoman alueen kesken. Kaikki keinotekoiset sumut vähensivät tehoisaa ulossäteilyä jokseenkin samalla tavoin, korkeintaan 10 %. Keinotekoisten sumujen ja luonnon sumun välinen ero ilmeni siinä, että keinotekoisten sumujen aikaansaama tehoisan ulossäteilyn vähennys vaihteli, mutta luonnon sumu aikaansai yhtämittaisen 10 % vähennyksen. Edelleen tutkimuksissa todettiin, että kasvipeitteen vaikutus tehoisaan ulossäteilyyn oli jo suurempi kuin tutkimuksissa esiintyneiden sumujen. Tutkimusten perusteella todettiin, että vaikka sumutusmenetelmät teoreettisessa mielessä ovat tutkimuksen arvoisia hallantorjuntakeinoja, useat seikat aiheuttavat kuitenkin sen, että käytännössä niillä ei ole merkitystä hallantorjunnassa.
Highlights
According to the genesis of the frost phenomenon, a distinction is made between radiation frost, valley frost and advection frost
Rindell and Karsten [10] carried out experiments with frost piles having in their interior dry twigs and other kinds of smoke-generating refuse, and on the outside a wet peat layer. According to their observations they achieved in a test before midnight September 12th, 1912, a temperature difference of I.3°C between the fogged and non-fogged area
Hvod (4, p. 38—40) relates that he observed temperature differences amounting to I—l.s°C1 —1.5°C when fog had been generated by means of phosphorus
Summary
Rindell and Karsten [10] carried out experiments with frost piles having in their interior dry twigs and other kinds of smoke-generating refuse, and on the outside a wet peat layer. According to their observations they achieved in a test before midnight September 12th, 1912, a temperature difference of I.3°C between the fogged and non-fogged area. In Sweden experiments have been made with a fog-generating method in which fog has been produced by allowing chlorosulphonic acid to drop upon quicklime [12] In these trials Winkler mentions temperature differences of about I°C between the fogged and non-fogged area. He reports a highest temperature difference of 7°C, which was obtained at the Agricultural School in Ruukki on the night between September 2—3, 1947
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.