Abstract
The article is based on a universal social network theory. It also offers a socio-cultural network of two subdialect areas: Western Aukštaitians of Kaunas and Eastern Aukštaitians of Panevėžys. The paper attempts to investigate migration directions of residents of the inhabited areas included into the Atlas of Lithuanian Language (ALL points). They are used to identify hypothetical zones of ALL points demonstrating a high degree of subdialect vitality.The research material consists of statistical data of 176 ALL points (121 of Western Aukštaitians of Kaunas and 86 of Eastern Aukštaitians of Panevėžys) collected in 2011–2015. The data issummarized in a table. The paper also includes a socio-cultural network completed with the help of the software Paint referring to 6 criteria: movement directions (to schools, hospitals, libraries,churches, post offices and supermarkets) of the communities’ members residing in the ALL points and covering dialectal areas of Western Aukštaitians of Kaunas and Eastern Aukštaitians ofPanevėžys. The paper evaluates the viability, social structure, communicative networks of situations and possible directions of dialectal changes of ALL points.The results show that both subdialects are linguistically similar in strength; both demonstrate high vitality. Dialectal features seem to be best maintained in and around Ariogala, Jurbarkas, Šakiai,Kazlų Rūda, Vilkaviškis, Kalvarija and Biržai, Pasvalys, Radviliškis, Ramygala.Subdialect changes have been mainly determined by a high degree of mobility within the dialectal areas rather than the impact of other dialects. Internal migration is stimulated by attractivesupermarkets and medical institutions in the nearest ALL points, while migration to other areas of subdialects is motivated by attractive supermarkets (in case of Western Aukštaitians of Kaunas) or a lack of educational institutions in the original places of residence (in case of Eastern Aukštaitians of Panevėžys).A possible direction of changing dialectal features is the south in case of Western Aukštaitians of Kaunas and the west in case of Eastern Aukštaitians of Panevėžys. However, the oppositedirection is not excluded: dialectal features of Western Aukštaitians of Kaunas are actively penetrating the dialectal area of Southern Aukštaitians and dialectal features of Eastern Aukštaitians of Panevėžys tend to spread in the dialectal area of Western Aukštaitians of Šiauliai.Presumably, the above indicators show that despite similarities and differences between both subdialects and the standard language, the subdialects have similar conditions to survive and become stronger.
Highlights
Mokinių skaičius mokykloseBažnyčia Biblioteka Kapinės Muziejus Ligoninė Kultūros namai Turgus, prekybos centras
Atlikta tiriamosios medžiagos, kurią sudaro 2011–2015 metų statistiniai duomenys, užfiksuoti 176 Lietuvių kalbos atlaso“ (LKA) punktuose (121 kauniškių ir 86 panevėžiškių), analize įvertinamas LKA punktų gyvybingumas, socialinė struktūra, komunikaciniai situacijų tinklai ir galimos tarminių ypatybių kaitos kryptys
Agnė Čepaitienė Summary The article is based on a universal social network theory
Summary
Bažnyčia Biblioteka Kapinės Muziejus Ligoninė Kultūros namai Turgus, prekybos centras. Taigi objektyviųjų veiksnių pagrindu atlikta analizė rodo, kad pavieniuose socialiniu požiūriu stabiliuose ir uždarų sociokultūrinių tinklų jungiamuose LKA punktuose tarminės ypatybės galimai yra gerai išlaikomos, o miestuose gyvenančių ir į juos migruojančių bendruomenės narių kauniškių patarmės išlaikymas priklauso nuo to, koks kalbinis variantas vartojamas traukos centre. Taigi nors aptartose srityse vartojamas tarminis variantas galimai nėra vienalytis (tikėtina minimali kaita yra pačios patarmės viduje – šnektose, pašnektėse – siekiant prisitaikyti prie didesnėse bendruomenėse vartojamo tarminio varianto), tačiau ir sociokultūrinių tinklų analizės metu gauti objektyvieji duomenys, ir kitų autorių aprašyti subjektyvieji leidžia teigti, kad didžioji dalis panevėžiškių tarminių ypatybių yra panašiai gerai išlaikomos visame tarminiame plote. Kad panevėžiškių tarminės ypatybės yra blogiau išlaikomos nei kauniškių, nes sritys, kuriose tarminiai požymiai yra išlaikomi geriausiai, dengia didelę abiejų tarminių plotų dalį (atitinkamai 6 ir 4 zonos, kuriose LKA punktų bendruomenės narius jungia stipriausi, uždariausi, tankiausi, sudėtingiausios struktūros tinklai) Kad tiriamosios patarmės ateityje bus ne paveikios kalbinėms inovacijoms, o, atvirkščiai, skverbsis į kitas, kalbiniu požiūriu silpnesnes, patarmes
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.