Abstract
V obdobĂ od konce napoleonskĂ˝ch vĂĄlek v roce 1815 do revoluÄnĂho roku 1848 nedoĹĄlo v zĂĄpadnĂ a stĹednĂ EvropÄ k ŞådnĂŠmu vÄtĹĄĂmu vojenskĂŠmu konfliktu. PĹesto bylo tÄchto vĂce jak tĹicet let svÄdkem nÄkolika krizovĂ˝ch situacĂ, kterĂŠ byly hrozbou pro evropskĂ˝ mĂr. JednĂm z takovĂ˝ch okamĹžikĹŻ byla ÄervencovĂĄ revoluce ve Francii roku 1830 a nĂĄslednĂĄ revoluÄnĂ vlna postupujĂcĂ napĹĂÄ Evropou, kterĂĄ se nevyhnula takĂŠ ApeninskĂŠmu poloostrovu. Na poÄĂĄtku Ăşnora 1831 vypukly revoluce ve tĹech italskĂ˝ch stĂĄtech - ve vĂŠvodstvĂ ModenskĂŠm, vĂŠvodstvĂ ParmskĂŠm a v PapeĹžskĂŠm stĂĄtÄ.JiĹž v prvnĂch dnech revoluce opustili habsburĹĄtĂ panovnĂci ve vĂŠvodstvĂch ze strachu svĂŠ trĹŻny, stejnÄ tak zanechali svĂŠ ĂşĹady papeŞťtĂ zĂĄstupci v Legazioni, severnĂch provinciĂch PapeĹžskĂŠho stĂĄtu. VytvoĹenĂŠ revoluÄnĂ vlĂĄdy postupnÄ pĹevzaly kontrolu v obou vĂŠvodstvĂch a na tĂŠmÄĹ celĂŠm ĂşzemĂ PapeĹžskĂŠho stĂĄtu s vyjĂmkou ĹĂma a okolĂ. BÄhem Ăşnora byly ve vĹĄech tĹech stĹedoitalskĂ˝ch stĂĄtech zavedeny administrativnĂ a sprĂĄvnĂ reformy, vlĂĄda v Bologni dokonce na pĹelomu Ăşnora a bĹezna vyhlĂĄsila vznik novĂŠho stĂĄtu s nĂĄzvem SpojenĂŠ italskĂŠ provincie a vyhlĂĄsila Ăşstavu.JednotlivĂ vlĂĄdci nebyli schopni vyĹeĹĄit nastalou situaci vlastnĂmi prostĹedky. Toho si byl vÄdom takĂŠ Klemens Wenzel Lothar Nepomuk von Metternich, rakouskĂ˝ stĂĄtnĂ kanclĂŠĹ a ministr zahraniÄĂ. Ten nehodlal dopustit jakĂŠkoliv politickĂŠ zmÄny na poloostrovÄ, kterĂŠ by ohrozily vĹĄeobecnĂ˝ mĂr v EvropÄ a dominanci RakouskĂŠho cĂsaĹstvĂ na italskĂŠm ĂşzemĂ. Proto jiĹž na poÄĂĄtku bĹezna byly na pochodu cĂsaĹskĂŠ oddĂly vyslanĂŠ z Lombardska-BenĂĄtska s cĂlem potlaÄit revoluce. StriktnĂ dodrĹžovĂĄnĂ principu neintervence, vyhlĂĄĹĄenĂŠho vlĂĄdou v PaĹĂĹži v pĹedchozĂm roce a pĹevzatĂŠho povstaleckĂ˝mi vlĂĄdami v ItĂĄlii, zpĹŻsobilo fragmentaci revoluÄnĂho hnutĂ a v koneÄnĂŠm dĹŻsledku ho odsoudilo k zĂĄniku. RakouskĂĄ armĂĄda bez vÄtĹĄĂch potĂŞà zasĂĄhla ve vĹĄech tĹech stĂĄtech a revoluÄnĂ snahy tak pĹekazila.KapitulacĂ revolucionĂĄĹĹŻ v AnconÄ na konci bĹezna skonÄil krĂĄtkĂ˝ boj obyvatel stĂĄtĹŻ stĹednĂ ItĂĄlie za liberĂĄlnÄjĹĄĂ vlĂĄdu. SkuteÄnost, Ĺže toto ĂşsilĂ bylo zmaĹeno vojenskĂ˝m zĂĄsahem Rakouska, byla pozdÄji vyuĹžita italskĂ˝mi politiky a vlastenci s Ăşmyslem eliminovat vliv VĂdnÄ na ApeninskĂŠm poloostrovÄ. Vliv evropskĂ˝ch mocnostĂ totiĹž brĂĄnil vzniku jednotnĂŠho italskĂŠho nĂĄrodnĂho stĂĄtu.
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Similar Papers
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.