Abstract
In the current stage of economic globalisation and development public sector finances is a factor that to a large extent influences the national economic development. There is an express need on the part of users of financial information not only to understand the accounting information pertaining to public sector entities (hereinafter – PSE), but also to be able to compare the data of the different entities within the sector, compare and evaluate reports on financial standing of PSEs of different countries. There emerged a tangible need to standardise the accounting information or the data on the used budget appropriations irrespective of the user's national language, or his education, or any other subjective factors – it became important to ensure that the principal information is understandable irrespective of the national language, financial literacy or other subjective factors of the user of the information.
 The accounting reform than launched and still in progress is only part of the comprehensive reform of accounting in the public sector that is currently under implementation both in the European Union, Economic Community, as well as other economically developed States.
 The article aims to explore the possibility of public-sector entities in the financial statements prepared on an accrual basis of data analysis for profit-making enterprises of the financial statements used in the analysis of relative performance. The presented theoretical and practical aspects and proposed new indicators, announced study carried out.
Highlights
Pelno siekiančių įmonių finansin÷s analiz÷s reikšm÷ yra plačiai aprašoma ir nagrin÷jama tiek užsienio, tiek Lietuvos autorių moksliniuose darbuose
VSS trumpalaikio turto apyvartumo formul÷je skaitiklis keičiamas į pagrindin÷s veiklos pajamų straipsnį (Veiklos rezultatų ataskaitos A.IX eilut÷ – Sunaudotų ir parduotų atsargų savikaina), o vardiklyje išskaičiuojama vidutin÷
Viešųjų įstaigų turto grąžos rodiklių skaičiavimui, vertinamas ne verslo įmon÷se naudojamas grynasis pelnas, bet subjekto generuojamas grynasis perviršis – Finansin÷s būkl÷s ataskaitos F.IV eilut÷s Sukauptas perviršis ar deficitas suma
Summary
VSS trumpalaikio turto apyvartumo formul÷je skaitiklis keičiamas į pagrindin÷s veiklos pajamų straipsnį (Veiklos rezultatų ataskaitos A eilut÷ – Pagrindin÷s veiklos pajamos), o vardiklyje išskaičiuojama vidutin÷ viso trumpalaikio turto vert÷ per ataskaitinį laikotarpį (Finansin÷s būkl÷s ataskaitos C eilut÷ Trumpalaikis turtas atitinkamai paskutinę ataskaitinio laikotarpio dienos ir paskutin÷s pra÷jusio ataskaitinio laikotarpio dienos suma padalinta iš 2). Nagrin÷jamo sektoriaus VSS subjektų trumpalaikio turto apyvartumo rodiklis 3,25 gal÷tų būti įvardintas kaip didesnis nei patenkinamas, o rodiklio reikšm÷ gal÷tų būti nuo 3 iki 4 kartų. Sąnaudų lygio rodikliai taip pat parodo įstaigos veiklos efektyvumą. Tiek sąnaudų lygio, tiek turto panaudojimo santykiniai rodikliai suteikia informacijos apie įstaigos veiklos efektyvumą. Tikslinga būtų skaičiuoti šiuos mokumo rodiklius: trumpalaikio mokumo koeficientą, bendrą skolos rodiklį ir finansinio sverto koeficientą (2-oji lentel÷)
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have