Abstract
The paper presents the results of studies of macro- and micromorphological differentiation of the surface humus-accumulative horizon (A) of forest soils of the steppe zone of Ukraine. The study groups included typical soil profiles of natural ravine, wall (slope of the river bank) and floodplain forests, and chernozem under grassy and artificial tree vegetation within Prisamarya Dniprovsky (Novomoskovsk district, Dnipropetrovsk region). In the macromorphological study, the method of field description of soils recommended by FAO (2012) was used, the characteristics of microstructural soil organization were described in G. Stoops (2003). The differentiation of the surface humus-accumulation horizon (A) of the investigated soils is diagnosed after changes in a number of macro- and micromorphological characteristics of the structural state-morphology and aggregate size, total porosity, void morphology, and addition density. The analysis of morphological characteristics reveals both communities the features of differentiation of the humus-accumulative horizon, and certain differences between the soils of natural forests and Calcic Chernozem. The surface humus-accumulative horizon of Calcic Chernozem, both under grassy and under artificial tree vegetation, is differentiated into two sub-horizons A1 and A2. In the Voronic Luvic Chernozem of natural ravine, Luvic Phaeozem of the pristine (slope of the river bank) forests and Mollic Fluvisol of floodplain forests, the surface horizon is differentiated into three sub-horizons – A1, A2, A3. At the macromorphological level, of the surface humus-accumulative horizon there are synchronous changes in the main characteristics of the structural state - the set and the dominant types of structure, the prevailing dimensions of aggregates within the framework of one type of structure, the total porosity, the diversity of the morphology of the voids, the relative participation of individual types of voids in the formation of pore space, density shape. At the micromorphological level, differentiation is diagnosed on the basis of changes: a set and the relative ratio of different types of microstructure; the ratio of the dominant types of voids and the total area of apparent porosity; morphology of aggregates (shape, size, degree of accomodation of surfaces, intra-aggregate porosity) within a single type of microstructure. The more complex differentiation of the surface humus-accumulative horizon of forest soils in comparison with Calcic Chernozem is due to the greater thickness of the horizon, which causes a significant compaction in the lower direction within the surface horizon and more intensive biological activity (especially soil meso- and microfauna).
Highlights
The paper presents the results of studies of macro- and micromorphological differentiation of the surface humus-accumulative horizon (A) of forest soils of the steppe zone of Ukraine
The method of field description of soils recommended by FAO (2012) was used, the characteristics of microstructural soil organization were described in G
The differentiation of the surface humus-accumulation horizon (A) of the investigated soils is diagnosed after changes in a number of macro- and micromorphological characteristics of the structural state-morphology and aggregate size, total porosity, void morphology, and addition density
Summary
Об’єктами досліджень слугували типові профілі ґрунтів природних байрачних, пристінних і заплавних лісів, а також чорноземів звичайних під трав’янистою і штучною деревною рослинністю в межах Присамар’я Дніпровського (Новомосковський район Дніпропетровської області). При макроморфологічному дослідженні застосовувалась методика польового опису ґрунтів, рекомендована ФАО (2012), визначались тип ґрунтової структури, щільність, морфологія пористості і характер меж між підгоризонтами. Характеристики мікроструктурної організації ґрунтів надавались за Ступсом (Stoops, 2003), зокрема визначались типи мікроструктури та їх відносне співвідношення у складенні горизонтів, типи агрегатів і ступінь акомодації їх поверхонь, морфологічні типи порожнин і площа видимої пористості. Тип мікроструктури визначався на рівні, який сполучається з макроморфологічним описом структурного стану – як загальний фон організації ґрунтової маси при малому збільшенні (×15). Площа порового простору визначалась планиметричним методом (Gagarina, 2004) на основі підрахування площі порожнин (більших, ніж 0,1 мм) усіх морфологічних типів по 25–30 полях зору для кожного підгоризонту. Статистична обробка результатів вимірювання площі пористості здійснювалась із використанням програмного пакета Statistica
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have