Abstract
Franko’s poetic cycle “Mourning Songs” became the third in his collection “From the Heights and Lowlands” (1893), however, this cycle was not included in the first edition of the collection in 1887. Nine lyrical poems of the cycle “Mourning Songs” mainly belong to the genre of reflective-meditative lyrics, in which the author (lyrical subject) reflects on social structure, ontological and existential problems. The articulation of the mental state of the lyrical hero, his inner suffering, loneliness, social vacuum, feeling of being unwanted in the world are important motives here.
 Franko purposely doesn’t arrange poems in chronological order but instead develops the inner plotline of the cycle with the following motives: guilt for the mournful mood of his muse, inner rebellion against social evil, apocalyptic vision of destroying the old world order, declaration of his solidarity with the humiliated, obsession with the idea of service, emotional despair, resignation and passive reconciliation with one’s own misfortune, statement of one’s social credo, the experience of loneliness and marginality, optimistic vision of the earthly paradise against the background of prison-like gloom.
 As a result, eschatological motives appear: the domination of evil on earth inevitably will lead to its destruction for the sake of a new life and restoration of just law and order. In mood and stylistically, Franko’s jail poetry corresponds to the prison lyrics by Taras Shevchenko.
 Each of the nine poems in the cycle has been considered in terms of poetics, genre, imagery, literary means, versification, as well as intertextual parallels at the level of reminiscences and allusions. The researcher paid attention to the character of the lyrical hero, the internal plot of the cycle, chronotopic organization, leitmotifs, folklore structures.
 The philosophical meditations of the cycle “Mourning Songs”, perceived in the context of Franko’s biography, reflect the parallelism of the lyrical hero’s existence and the author’s psychobiography of the period marked by the first two arrests.
Highlights
Алла ШВЕЦЬ ці — може, не так пильної, не так свідомої і суцільної, як би треба було, та все-таки, смію сказати, подиктованої щирим бажанням загального добра і поступу, щирою любвою до рідного народу і рідного краю» [15:1, 21]
Франко розвиває внутрішню сюжетну лінію переживань: відчуття вини за скорбну настроєвість своєї музи («Не винен я тому, що сумно співаю...»), внутрішнє бунтарство проти соціального зла, апокаліптична візія знищення старого світопорядку («Бувають хвилі — серце мліє...»), декларація своєї солідарності з приниженими та долучення до людських змагань за кращу долю («До моря сліз, під тиском пересудів...»), одержимість ідеєю служіння й чину («Нехай і так, що згину я...»), душевний відчай, резиґнація та пасивне примирення з недолею («Тяжко-важко вік свій коротати...», «Вій, вітре, горою...»), констатація власного громадянського кредо («Думка в тюрмі»), переживання самоти й маргінальності («Відцуралися люди мене!..»), оптимістична візія омріяного земного раю на тлі тюремного безпросвіття («Мій раю зелений...»)
Франків поетичний цикл «Скорбні пісні»: аспекти поетики тологічний паралелізм буття ліричного героя і психобіографії Франка періоду двох перших арештів
Summary
Алла ШВЕЦЬ ці — може, не так пильної, не так свідомої і суцільної, як би треба було, та все-таки, смію сказати, подиктованої щирим бажанням загального добра і поступу, щирою любвою до рідного народу і рідного краю» [15:1, 21]. Із цього погляду спробуємо проаналізувати Франків поетичний цикл «Скорбні пісні», третій за порядком у його збірці «З вершин і низин» (1893).
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.