Abstract
Denne artikkelen diskuterer lekens plass og betydning i barnehagen på grunnlag av nyere lekforskning. Den tar utgangspunkt i et historisk tilbakeblikk på endringer i barnehagens styringsdokumenter fra 1975 og vel 40 år fram i tid, og ser på hva som kan ha hatt betydning for barnehagens utvikling slik den framstår i dag. I diskusjonen om lekens plass i barnehagen er det pekt på flere forhold som kan være begrensninger for den formålsfrie leken i barnehagen. Krav om strukturerte læringsaktiviteter, til dokumentasjon og vurdering i en barnehage med stadig mer kompleks organisering, kan være en trussel mot det som har kjennetegnet en norsk barnehagetradisjon der leken har hatt en sentral plass. Det kan synes som at utdanningstenkningen som etterspør systematikk, generelle anvisninger og organiserte aktiviteter har fått stort råderom i utviklingen av barnehagen og at leken og danningsperspektivet har kommet i skyggen. English abstract Discussions on play and its importance in kindergarten today are raised in this article. First, a short historical retrospective is presented on changes in kindergarten documents from 1975 with a timespan of 40 years ahead. In this context, a discussion on what affect the kindergarten development – as it appears today – are brought up. The article’s discussions on play and its importance in the kindergarten highlight several factors that can be restrictions on the purposes for free play among children. Claims for structured learning activities, documentation and assessment in a kindergarten – with increasingly complex organization – can be a threat to what has featured as a Norwegian kindergarten tradition where play has had an important role. It seems that educational thinking – that demands systematic, general directions and organized activities – has achieved huge scopes in the development of the kindergarten, and that play and education perspective has been overshadowed.
Highlights
The article’s discussions on play and its importance in the kindergarten highlight several factors that can be restrictions on the purposes for free play among children
I 2006-utgaven av rammeplanen har teksten om fysisk miljø økt i omfang til nærmere en side, og en kan se at det fysiske miljø knyttes til pedagogisk tenkning
I 1996 ble rammeplanen for barnehagen innført, noe som befestet barnehage som et sted for barn og ikke bare et velferdstilbud for forelde
Summary
Denne artikkelen diskuterer lekens plass og betydning i barnehagen på grunnlag av nyere lekforskning. Den tar utgangspunkt i et historisk tilbakeblikk på endringer i barnehagens styringsdokumenter fra 1975 og vel 40 år fram i tid, og ser på hva som kan ha hatt betydning for barnehagens utvikling slik den framstår i dag. I diskusjonen om lekens plass i barnehagen er det pekt på flere forhold som kan være begrensninger for den formålsfrie leken i barnehagen. Til dokumentasjon og vurdering i en barnehage med stadig mer kompleks organisering, kan være en trussel mot det som har kjennetegnet en norsk barnehagetradisjon der leken har hatt en sentral plass. Det kan synes som at utdanningstenkningen som etterspør systematikk, generelle anvisninger og organiserte aktiviteter har fått stort råderom i utviklingen av barnehagen og at leken og danningsperspektivet har kommet i skyggen
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.