Abstract
Arhitektura Kotora u razdoblju između dva svjetska rata nije bila predmet cjelovitih historiografskih istraživanja. Cilj ovog rada, baziranog prije svega na analizi dostupne arhivske građe i međuratne periodike, jest uputiti na korpus arhitektonskih objekata, obilježja i protagoniste graditeljske djelatnosti međuratnog razdoblja. Analizirajući arhitektonske projekte i realizacije, kao i nacrte parcijalnih regulacijskih planova, urbana geneza se promatra i u svjetlu odnosa starog i novog, naslijeđene i moderne oblikovne koncepcije.
Highlights
The architecture of Kotor in the period between the two world wars has not yet been a subject of comprehensive historiographical research
U okviru Zetske banovine, formirane novom administrativnom podjelom zemlje 1929. godine, Kotor je bio centar jednog od 32 sreza i jedne od 305 općina.[7]
Prva ofertalna licitacija za ustupanje radova bila je zakazana za 1. listopada iste godine.[15]
Summary
Afirmacija modernizma, Beograd, 2011.; LJILJANA BLAGOJEVIĆ, Itinereri. Tragovima arhitekata Nikole Dobrovića i Milana Zlokovića, Beograd, 2015. Arh. Milan Zloković izabran je za vanrednog profesora Beogradskog univerziteta, Glas Boke, 325 (1939), 2: Također Učiteljski dom na Cetinju; Dokumentacija o Zlokovićevu stvaralaštvu, uključujući i radove za područje Boke kotorske i crnogorskog primorja, javno je dostupna na edukativno-znanstvenoj stranici „Fondacije Milan Zloković” https://www.milanzlokovic.org/
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have
Disclaimer: All third-party content on this website/platform is and will remain the property of their respective owners and is provided on "as is" basis without any warranties, express or implied. Use of third-party content does not indicate any affiliation, sponsorship with or endorsement by them. Any references to third-party content is to identify the corresponding services and shall be considered fair use under The CopyrightLaw.