Abstract
U članku se govori arheološkim podatcima koji su tijekom desetljeća zabilježeni na otoku Silbi, odnosno u njezinu podmorju, koji se nalazio na najvažnijem pomorskom pravcu koji je od sjevernog vodio prema južnom Jadranu. Najstarije šture podatke o naseljenosti daje prapovijesna gradina, dok o životu u antici i kasnoj antici svjedoče zabilježeni grobovi i sarkofazi. Mnogo je bogatije podmorje samog otoka Silbe posebice prostor oko uvale sv. Ante i rta Arat na kojima su utvrđeni ostatci ponajviše antičkog postanja, ali i stakla iz novovjekovnog razdoblja. Silbi smo priključili i Grebene, skupinu od tri manja nenaseljena otočića, koji su bili sudbonosni za mnoge antičke, jedan kasnosrednjovjekovni i jedan novovjekovni brod. Najznačajniji su nalazi broda s velikom količinom, u jadranskom miljeu često unikatnog materijala, iz sredine 1. st. n. Kr., nalaz zvona iz druge pol. 13. st., odnosno nalazi broda s topovima, sidrima i keramikom iz sredine 17.st. Valja im pribrojiti i prvi u podmorju Jadrana zasvjedočeni brodolom s betičkim amforama Dr. 20.
Highlights
The article deals with the archaeological material recorded over past decades on the island of Silba and on its seabed
The most important finds include those from a mid-1st-century AD ship, a bell from the second half of the 13th century, and a ship with mid-17th-century cannons, anchors and ceramics
U recentnom tekstu Brusić navodi kako je „na Silbi naselje utvrđeno iznad Velih Stena (...) Danas vidljivi ostaci suhozidnih konstrukcija na vrhu litice i brojni ulomci keramičkih posuda jedini su ostaci materijalne kulture Liburna što su živjeli na šumovitom otoku....“
Summary
The article deals with the archaeological material recorded over past decades on the island of Silba and on its seabed.
Talk to us
Join us for a 30 min session where you can share your feedback and ask us any queries you have